Кількість інвентаризацій в звітному році, порядок і терміни їх проведення, перелік майна і зобов'язань, що перевіряються при кожній з них, встановлюються самим підприємством.
Проведення інвентаризації обов'язкове:
- при зміні матеріально відповідальних осіб;
- при встановленні фактів розкрадань, зловживань, крадіжок, пограбувань, псування цінностей - негайно при встановленні таких фактів;
- після пожежі або стихійних лих - негайно після їх закінчення;
- при переоцінці основних засобів і товарно-матеріальних цінностей.
Перевірка фактичних залишків виробляється при обов’язковій участі матеріально відповідальних осіб. Наявність цінностей при інвентаризації визначається шляхом обов'язкового перерахунку, зважування, обміру безпосередньо в місцях зберігання продуктів і матеріальних цінностей.
Кількість матеріалів і товарів, що зберігаються в непошкодженій упаковці постачальника, визначається на підставі документів при обов'язковій перевірці в натурі їх частини. Визначення ваги (або об'єму) навалювальних матеріалів допускається виробляти на підставі обмірів. При інвентаризації великої кількості вагових товарів відомості ведуть окремо один з членів інвентаризаційної комісії і матеріальна відповідальна особа. Після закінчення переважування дані цих відомостей звіряють і підсумок вносять до опису.
Комісія також повинна перевірити ваговимірювальне устаткування. Інвентаризація рахунків проводиться шляхом зіставлення виписок з особових рахунків з бухгалтерськими записами по рахунках.
Після закінчення інвентаризації можуть проводитися контрольні перевірки правильності її проведення. Їх слід проводити з участю членів інвентаризаційних комісій і матеріально відповідальних осіб обов'язково до відкриття складу, комори, секції і т. п., де проводилася інвентаризація. Результати контрольних перевірок оформляються актом, де оголошуються фактичні суми інвентаризації і контрольної перевірки і фіксуються розбіжності.
Найменування об'єктів, що інвентаризують, їх кількість і ціна показуються в інвентаризаційних описах або актах (не менше чим в двох екземплярах, підписаних всіма членами комісії і матеріально відповідальними особами) по номенклатурі і в одиницях виміру, прийнятих в обліку. Матеріально відповідальних осіб підтверджують на кожному описі, що у них немає претензій до комісії і що перевірені цінності прийняті ними на зберігання
В разі виявлення псування, бою і лому товарно-матеріальних цінностей інвентаризаційна комісія складає акт, в якому вказують характер, міру, причини псування і осіб, в ній винних, і разом з письмовим поясненням матеріально відповідальних осіб передають на розгляд.
Оформлені інвентаризаційні описи здають в бухгалтерію, де їх перевіряють і порівнюють фактичну наявність засобів з даними бухгалтерського обліку. Результати порівняння записують в звіряльну відомість. У ній вказують фактичну наявність засобів за даними інвентаризації, наявність засобів за даними обліку і результати порівняння - надлишок або недостача.
Після закінчення інвентаризації в книзі контролю за виконанням наказів про проведення інвентаризації робляться підсумкові записи: дата закінчення інвентаризації за наказом і фактично, суми недостач і надлишків остаточні, дата затвердження результатів керівництвом, дата вживання заходів по недостачах - їх погашення або передачі справи в слідчі органи, відмітка про погашення недостач, оприбутковування надлишків.
Після підведення підсумків інвентаризації складається зведена відомість її результатів, в якій вказуються: найменування і номери рахунків, по яких виявлені недостачі і надлишки, їх суми, суми встановлених норм майна, після чого визначаються напрями списання недостач і втрат.
Інвентаризаційна комісія зобов'язана виявити причини недостач або надлишків, виявлених при інвентаризації. Висновки, пропозиції і вирішення комісії оформляють протоколом, затвердженим керівником підприємства.
По всіх недостачах, втратах і надлишках матеріальних цінностей і грошових коштів інвентаризаційною комісією мають бути отримані від матеріально відповідальних осіб письмові пояснення. На підставі наданих пояснень і матеріалів інвентаризації комісія встановлює характер і причини виявлених недостач і надлишків і відповідно до цього визначає порядок регулювання різниць між даними інвентаризації і бухгалтерського обліку.
Таблиця 2. Аналіз та оцінка основних економічних показників ресторану «Картопляна хата»
Показник
2005 р.
2006 р.
Відхилення (+, -)
Темп зміни, %
1. Дохід (виручка від реалізації), тис. грн
475,6
523,2
+47,6
+10
2. Чисельність працівників, чол.
23
25
+2
+8,7
3. Виручка від реалізації на 1-го працівника, тис. грн
20,7
20,9
+0,2
+0,97
5. Витрати:
- сума, тис. грн
88,14
99,12
+10,98
+12,5
- рівень, %
18,5
18,9
+0,4
+2,2
6. Прибуток:
- сума, тис. грн.
207,4
223,2
+15,8
+7,6
- рентабельність, %
43,6
42,7
−0,9
−2,1
7. Платежі у бюджет, тис. грн
51,9
55,8
+3,9
+7,5
8. Чистий прибуток:
155,5
167,4
+11,9
+7,7
32,7
32
−0,7
9. Коефіцієнт концентрації власного капіталу
0,13
0,28
+0,15
+115
10. Коефіцієнт фінансової залежності
9,8
9,7
−0,1
−1,02
11. Загальний коефіцієнт ліквідності
0,6
1,2
+0,6
100
12. Рентабельність власного капіталу
0,43
0,27
−0,16
−37,2
13. Рентабельність реалізації
0,33
0,32
−0,01
−3
14. Рентабельність активів
0,05
─
За даними цієї таблиці, ми можемо зробити висновок що дохід ресторану «Картопляна хата» за звітний період має тенденцію до збільшення на 10%, що і спричинило його зростання на кінець звітного періоду на 47,6 тис. грн. Також зросла і чисельність працівників з 23 до 25 чол., що становить 8,7%, а виручка від реалізації на 1-го працівника збільшилася лише на 0,97%.
Щодо витрат, то вони зросли аж на 10,98 тис. грн., що рівноцінне 12,5%. Це стало причиною того, що прибуток хоч і зріс на 7,6% і на кінець звітного періоду становить 223,2 тис. грн., проте його рентабельність знизилась на 2,1%. Крім цього, значно збільшились платежі у бюджет ─ на 7,5%, а тому чистий прибуток також зменшився з 155,5 тис. грн. до 167,4 тис. грн., що дорівнює 7,7% і його рентабельність зменшилась на 2,1%.
Відносно основних показників фінансової стабільності ресторану «Картопляна хата», то позитивними є зміни коефіцієнта концентрації власного капіталу коефіцієнта фінансової залежності. Перший коефіцієнт зріс більше, ніж у 2 рази, що означає, що настільки ж зросла частка власників підприємства в загальній сумі коштів, авансованих у його діяльність. Тому коефіцієнт фінансової залежності, хоч і зменшився на 1,0%, все одно залишається дуже високим і дорівнює на кінець звітного періоду 9,7.
Характеризуючи ліквідність ресторану «Картопляна хата» за допомогою загального коефіцієнта ліквідності, можна відмітити, що платоспроможність підприємства зросла у 2 рази у порівнянні з базовим періодом ─ загальний коефіцієнт ліквідності становить 1,2. Але навіть ці значні зміни недостатньо знижують загрозу для фінансової стабільності підприємства.
Щодо показників рентабельності, то рентабельність власного капіталу і рентабельність реалізації знизилися, а рентабельність активів залишилася без змін. Це свідчить про те, що ефективність використання майна в ресторані «Картопляна хата» є середньою.
Узагальнюючи вищевикладене, можна зробити такі висновки:
1. Чистий прибуток ресторану «Картопляна хата» зменшився з 155,5 тис. грн. до 167,4 тис. грн., що дорівнює 7,7% і його рентабельність зменшилась на 2,1%.Це було спричинене зростанням витрат та платежів до бюджету.
2. Відносно основних показників фінансової стабільності ресторану «Картопляна хата», то позитивними є, хоч і не великі, зміни коефіцієнта концентрації власного капіталу і коефіцієнта фінансової залежності.
Страницы: 1, 2, 3, 4, 5