Отже, за допомогою результатів прямого зіставлення Україна – Австрія і на підставі результатів для Австрії у зіставленнях з іншими країнами можна отримати результати зіставлень України практично з усіма країнами світу.
Спеціалісти центрального статистичного управління Австрії підготували базовий список австрійських товарів, послуг і будівельних об’єктів-представників з докладним описом їхніх техніко-економічних характеристик. Список включає близько 800 споживчих товарів та послуг, близько 300 інвестиційних товарів і 19 будівельних об’єктів.
Проведення Європейської програми зіставлень (ЄПЗ) за 1993 рік, обчислення реального обсягу ВВП України, купівельної спроможності гривні проти інших валют є необхідністю на сучасному етапі статистичної роботи в нашій країні. Участь Держкомстату України в ній передбачено Концепцією побудови національної статистики України та Державною програмою переходу на міжнародну систему обліку та статистики, що їх було затверджено урядом України в травні 1993 р [23, с. 325].
Розрахунок кінцевого споживання валового продукту. Однією зі складних проблем, передовсім через обмаль даних про виробництво та споживання нематеріальних послуг, є визначення валового внутрішнього продукту за елементами кінцевого використання. Насамперед це стосується нефінансових підприємств, що надають своїм працівникам неринкові послуги з охорони здоров’я, відпочинку, культури та освіти. У зв’язку з цим передбачається вже найближчим часом розширити коло вартісних показників підприємств сфери послуг.
Іншою складною проблемою є оцінка структури витрат, показників ренти та неринкових послуг. Матеріали, які є у Держкомстаті України, не можна використати для підготовки інформації щодо проведення зіставлень житлової ренти, неринкових послуг з охорони здоров’я та соціального забезпечення, освіти, культури та мистецтва.
Не розв’язано й низку інших питань, зокрема з розподілу витрат ВВП з урахуванням висловлених на нараді в Парижі пропозицій щодо детального опису категорій (55) та рубрик (301), особливо в частині неринкових послуг.
Спостереження за цінами на споживчі товари та послуги. У рамках виконання Європейської програми зіставлень з ЦСУ Австрії у квітні 1993 р. Держкомстатом було одержано 840 таблиць із характеристиками товарів та послуг населенню, які наявні на споживчому ринку Австрії, для відбору аналогічних на ринку України [23, с. 326].
Значну частину аналогів було знайдено на підприємствах роздрібної торгівлі. В окремих випадках за уточненням характеристик Держкомстату України доводилось звертатися на відповідні промислові підприємства. Частину товарів та послуг було виключено з обстеження, оскільки вони не були представницькими для споживчого ринку України (м’ясо диких тварин, заморожені овочі та фрукти, креветки, сигари, імпортні автомобілі, мотоцикли, мопеди, послуги домашніх робітниць та іншої прислуги та ін.).
На запит ЦСУ Австрії Держкомстат України склав перелік товарів (59), які є в широкому вжитку в нашій країні і можуть бути включені до програми спостереження. Після обговорення 14 товарів із запропонованого Держкомстатом списку було включено додатково до основного списку ЦСУ Австрії з наданням відповідних кодів. Водночас було уточнено коди всього списку товарів та послуг.
Після вивчення стану споживчого ринку, а також через високі темпи інфляції, було вирішено змінити періодичність збирання даних про ціни, тобто розраховувати середньорічні ціни, виходячи зі щомісячних даних. Відповідно до цих вимог у багатьох випадках було використано наявні показники місячної реєстрації цін на товари та послуги. Крім того, враховувалась додаткова інформація торговельних організацій, підприємств-виробників про динаміку цін за місяцями, а також про індекси споживчих цін.
Після проведених уточнень розрахунки середніх цін за 1993 р. на споживчі товари та послуги було надіслано ЦСУ Австрії в І кварталі 1994 р. Усього було охоплено обстеженням 712 товарів та послуг, або 83 % від запропонованої кількості. Ці товари й послуги репрезентують усі основні агреговані групи індивідуального споживання домашніми господарствами.
Спостереження за цінами на інвестиційні товари. На підставі одержаних з Австрії матеріалів було відібрано 300 аналогів товарів і понад 100 промисловим підприємствам надіслано бланки для детального їх опису. Проте, надійшло лише 112 описів товарів від 59 підприємств.
Спостереження за цінами на будівельну продукцію. Україні запропоновано 7 проектів технічно нескладних об’єктів, характерних для європейських країн: власний житловий будинок, 48-квартирний 8-поверховий житловий будинок, фабричний будинок, бетонний колектор стічних вод, 100-метрова секція щебенистої дороги, сільськогосподарський сарай та 5-поверховий будинок – установа. На кожний об’єкт подано кошторис з розшифровкою окремих видів робіт [23, с. 327].
Для порівнювання показника ВВП на душу населення необхідно конвертувати його в якусь загальновживану валюту. Використання обмінних курсів є, як було вже сказано, недоцільним, бо реальний рівень цін на товари й послуги у різних країнах різний. Порівнювати ВВП на душу населення можна за допомогою паритету купівельної спроможності (ПКС), який показує співвідношення між двома валютами за їх купівельною спроможністю щодо визначеного набору товарів та послуг.
Згідно із останніми наведеними даними валовий внутрішній продукт на душу населення України становив у 2005 році за паритетом купівельної спроможності 45.9 тис. австрійських шилінгів (17.0% від цього ж показника у Австрії), або 3.3 тис. доларів США (13.6% від рівня цієї країни). За обмінним курсом середньодушовий ВВП України дорівнював усього лише 2.6 % від середньодушового ВВП Австрії та 2.4% – США [4, с. 10].
У паритетному вимірі рівень економічного розвитку України був адекватний таким державам, як Парагвай і Перу, та трохи перевищував показники Шрі-Ланки, Гватемали, Індонезії. Досить істотним виявилося відставання України від держав Центральної та Східної Європи: у 2.8 рази від Словенії, у 2.6 – від Чехії, у 1.8 – від Угорщини, у 1.7 – від Словаччини, у 1.4 – від Польщі, у 1.3 – від Болгарії. На 16% Україну випередили Хорватія та Естонія, на 11.5% – Литва, на 10.4% – Румунія. Середньодушове виробництво ВВП України, за паритетною оцінкою, було на третину меншим, ніж у Росії та Білорусі. На таку ж величину Україна перевищувала показник Молдови.
Загальна паритетна вартість ВВП України становила 171.4 млрд. доларів США, що трохи менше від рівня Польщі (38,4 млн. чоловік населення), і дещо більше від рівнів Швейцарії (161.4 млн. дол., 7 млн. чоловік) та Австрії (152.8 млн. дол., 8 млн. чоловік) [4, с. 12].
Якщо припустити, що паритетне значення валового внутрішнього продукту змінюється у часі синхронно з динамікою реального ВВП, обчисленого у порівнянних внутрішніх цінах, можна екстраполювати значення міжнародного рівня ВВП на роки, що пройшли після ЄПЗ–05.
Оскільки у 2004 році ВВП України скоротився відносно попереднього року на 22.9%, у 2005 – на 11.8, у 2006 – на 10.1 %, а у 2007 році, за прогнозом, падіння цього показника дорівнюватиме 7.4%, тоді як ВВП США щорічно зростає від 2% до 3.5%, реальний доларовий еквівалент ВВП на душу населення України становить за вказані роки 2.5, 2.1, 1.9 та 1.7 тисячі (7.5 % від рівня США).
Видання Світового банку дають цікавий матеріал щодо географії виробництва ВНП і місця України на економічній карті світу. Згідно з ними у 2004 році кінцевий геопродукт оцінювався за поточними курсами валют у 25.8 трлн. доларів, причому в зазначеній цифрі геоВНП та геоВВП урівнювалися між собою. Суто теоретично слід було б очікувати також збігу оцінок геопродукту за поточними курсами то ПКС, тобто втрати менш розвинених країн від заниження валютних курсів мали б урівноважуватися вигодами більш розвинених країн на завищенні курсів, однак паритетне значення сукупного ВНП виявилося більшим, ніж за поточним курсом, і становило, за розрахунками, 31.9 трлн. доларів. Із цього випливає, що частка України, оцінена у міжнародних доларах, дорівнювала у світовому виробництві ВВП–ВНП у 2004 році 0.4–0.5%, а в розрахунку на душу населення 50-60% [31, с. 9].
Але в світі подій останнього 2008 року, ситуація змінилася із-зі світової фінансової кризи. На жаль, в Україні до початку кризи не вдалося ліквідувати макроекономічну уразливість, а всі названі критерії було значно перевищено.
Дані за попередні роки та прогноз Міжнародного валютного фонду щодо зростання реального ВВП і показника інфляції свідчить, що Україна серед інших східноєвропейських країн 2009 року матиме один з найбільших рівнів падіння ВВП. Однак, вже у 2010 році є сподівання на початок зростання ВВП при невеликому рівні індексу споживчих цін.
Таблиця 3.1.
Прогноз та динаміка ВВП
Країна
Зростання реального ВВП
Рівень інфляції
2006
2007
2008
2009
2010
Нові члени ЄС
Болгарія
6,3
5,9
4,0
-2,9
0,2
3,2
4,3
6,5
3,0
2,3
Чехія
6,8
6,0
-3,5
0,1
2,5
2,9
1,0
1,6
Угорщина
1,1
0,6
-3,3
-0,4
3,9
7,9
6,1
3,8
2,8
Польща
6,2
6,7
4,8
-0,7
1,3
4,2
2,1
2,6
Румунія
7,1
-4,1
0
6,6
7,8
Естонія
10,4
-3,6
-10
-1,0
4,4
0,8
-1,3
Латвія
12,2
10,0
-4,6
-12
-2,0
10,1
15,3
3,3
Литва
8,9
-3,0
5,8
11,1
5,1
Інші країни, що розвиваються
Білорусь
8,6
-4,3
7,0
8,4
14,8
12,6
Молдова
7,2
-3,4
12,7
12,4
4,7
Росія
7,7
8,1
5,6
-6,0
0,5
9,7
9,0
14,1
12,9
9,9
Україна
7,3
-8,0
12,8
25,2
16,8
Туреччина
6,9
-5,1
1,5
9,6
8,8
Страницы: 1, 2, 3, 4, 5, 6